מספר פנימי: 552954
הכנסת התשע-עשרה

יוזמים:      חברי הכנסת	יצחק כהן
					יריב לוין
					שמעון סולומון
					משה זלמן פייגלין
					יחיאל חיליק בר
					יעקב מרגי
					בועז טופורובסקי
					יוני שטבון
					יפעת קריב
					יעקב אשר
					אלעזר שטרן
					דב חנין
					אורית סטרוק
					מרב מיכאלי
					זהבה גלאון

מצטרפים: חברי הכנסת	שולי מועלם-רפאלי
					עמר בר-לב
					משה גפני
					ישראל אייכלר
					מאיר פרוש
				פ/2619/19			

הצעת חוק להגבלת שכר טרחת עורך דין וגבייתו באמצעות ההוצאה לפועל (קביעת זכאות לתגמולים של ניצולי שואה לפי החלטה מינהלית) (תיקוני חקיקה), התשע"ד–2014

תיקון חוק נכי רדיפות הנאצים	1.	בחוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז–1957, בסעיף 22א, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא:	
		"(ב)	על אף האמור בסעיף קטן (א),  שכר הטרחה המרבי שמותר לקבל בעד טיפול בתביעה שהסתיים בקביעת זכאות לתגמולים לפי החלטה מינהלית לא יעלה על 150 שקלים חדשים; לעניין זה, "החלטה מינהלית" – החלטה בדבר זכאות לתגמולים שניתנה על ידי שר האוצר, לפי הצעת הרשות המוסמכת.	
		(ג)	על אף האמור בסעיף קטן (א), שכר הטרחה המרבי שמותר לקבל בעד טיפול בתביעה שהוגשה לבית המשפט וצורפו לה 50 תובעים לפחות, או שאוחד בה הדיון יחד עם 50 תובעים לפחות, לא יעלה על 150 שקלים חדשים."	
תיקון חוק ההוצאה לפועל	2.	בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז–1967, בסעיף 81א1, אחרי סעיף קטן (ז) יבוא:	
		"(ח)	על אף האמור בסעיף קטן (א), לא תוגש בקשה לביצוע תביעה על סכום קצוב ללשכת ההוצאה לפועל לפי סעיף זה שעניינה תשלום שכר טרחה בעד טיפול בתביעה לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז–1957, שהסתיים בקביעת זכאות לתגמולים לפי החלטה מינהלית." 	

דברי הסבר
בשנים האחרונות הורחב מעגל הזכאים לתגמולים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז–1957 (להלן – החוק), בין היתר לפי החלטות מינהליות שניתנו על ידי המדינה. כך למשל לעניין יוצאי לוב.  
ביום 7 באפריל 2010 ניתן פסק דין על ידי ועדת העררים בבית משפט השלום (ו"ע (ת"א) 255/08 ג'וליה טייר ו-46 אח' נ' הרשות המוסמכת), שבו נקבע כי מצבם של יהודי לוב הושפע גם מהיחשפותם לרדיפות בשל יהדותם, ובין המניעים לבריחתם של יהודים לוביים לכפרים נמנה גם הפחד מהצורר הנאצי. לפיכך, בית המשפט קבע כי יש להכיר גם ביהודי לוב כנרדפים לפי החוק, והורה לקיים דיון פרטני בעניינו של כל אחד מהתובעים הסבור כי חלה לגביו עילה לתביעה לפי החוק. 
בישיבה שהתקיימה לאחר מתן פסק הדין בהשתתפות הרשות לזכויות ניצולי השואה ואגף תקציבים במשרד האוצר הוחלט כי המדיניות הראויה בעניין זה תהיה כי התגמול יינתן לכל מי שתביעתו תגלה עילה בלי לערוך חקירות פרטניות, ובלבד שהתגמול ישולם מיום מתן פסק הדין.
שר האוצר אישר החלטה זו ביום 14 בספטמבר 2010, וכתוצאה מכך כל יוצאי לוב שלהם עילה כאמור החלו לקבל תגמול לפי החוק החל מיום מתן פסק הדין.    
למרות שההכרה בזכאותם לתגמולים של אותם ניצולי שואה נעשתה מתוקף החלטה מינהלית ולא מתוקף פסק דין, חלק מניצולי השואה נאלצו לשלם שכר טרחה גבוה בעד טיפול בתביעה שהתמצה בהגשת טפסים בלבד. מדובר בתופעה רחבה של חיוב ניצולי שואה בשכר טרחה גבוה שבמקרים רבים אף מוביל לנקיטת הליכי הוצאה לפועל נגד ניצולי שואה.
לאור האמור, בהצעת חוק זו מוצע להגביל את שכר הטרחה המשולם לעורכי דין בעד טיפול בתביעה שהסתיים בקביעת זכאות לתגמולים לפי החלטה מינהלית, כך שלא יעלה על 150 שקלים חדשים.  
כמו כן, ישנם הליכים המנוהלים על ידי עורכי דין עבור קבוצות גדולות של ניצולים, בין באופן של צירוף תובעים לאותו הליך ובין בדרך של איחוד הדיון. במצב כאמור, שכר הטרחה הנגבה מכל ניצול שואה אינו משקף את העובדה שבפועל לא נוהל הליך פרטני ויחידני ביחס לכל ניצול, אלא נוהל הליך יחיד ומאוחד. בהצעת החוק מוצע לקבוע כי גם במקרה כזה שכר הטרחה המשולם לעורכי הדין לא יעלה על 150 שקלים חדשים.
לבסוף, מוצע לתקן את חוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז–1967, ולקבוע כי לא תתאפשר הגשת בקשה לביצוע תביעה על סכום קצוב ללשכת ההוצאה לפועל שעניינה תשלום שכר טרחה בעד טיפול בתביעה לפי חוק נכי רדיפות הנאצים שהסתיים בקביעת זכאות לתגמולים לפי החלטה מינהלית.  

---------------------------------
הוגשה ליו"ר הכנסת והסגנים
והונחה על שולחן הכנסת ביום
ט"ז בתמוז התשע"ד – 14.7.14