מספר פנימי: 545493
הכנסת התשע-עשרה

יוזמים:      חברי הכנסת	מרב מיכאלי 		עפו אגבאריה 		אורית סטרוק
עמרם מצנע 		טלב אבו עראר 		אראל מרגלית
ישראל חסון 		יחיאל חיליק בר 	חנא סוייד
ראובן ריבלין 		משה גפני 		יצחק כהן
אורי מקלב 		שולי מועלם-רפאלי 	רונן הופמן
יריב לוין 		מרדכי יוגב 		דוד צור
מירי רגב 		רוברט אילטוב 		בנימין בן-אליעזר
יצחק הרצוג 		חמד עמאר 		שלי יחימוביץ'
ניצן הורוביץ 		צחי הנגבי 		מסעוד גנאים
					איתן כבל 		אבישי ברוורמן 	מאיר פרוש
מיכל בירן 		גילה גמליאל 		אליהו ישי
מיקי רוזנטל 		אורלי לוי אבקסיס 	יצחק וקנין
					איציק שמולי 		שאול מופז 		קארין אלהרר
סתיו שפיר 		זבולון קלפה 		רות קלדרון
					עמר בר-לב 		מנחם אליעזר מוזס 	שמעון סולומון
אילן גילאון 		ישראל אייכלר 	פנינה תמנו-שטה
דב חנין 		אחמד טיבי 		בועז טופורובסקי
נסים זאב 		אלעזר שטרן 		דב ליפמן
אברהם מיכאלי 	משה מזרחי 		שמעון אוחיון
יעקב מרגי 		נחמן שי 		חיים כץ 
מאיר שטרית 		יעקב ליצמן 		עדי קול
עיסאווי פריג' 		אריה דרעי 		ניסן סלומינסקי
אברהים צרצור 	אריאל אטיאס 		עפר שלח
דוד אזולאי 		משולם נהרי 		עליזה לביא
תמר זנדברג 		איילת שקד 		יפעת קריב
מיכל רוזין 		יוני שטבון					
פ/2061/19			

הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול מאסר חייבים), התשע"ד–2014
תיקון סעיף 4א	1. 	בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז–1967 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 4א(א), במקום "58 ו-70" יבוא "ו-58".	
תיקון סעיף 8	2. 	בסעיף 8(ד) לחוק העיקרי, המילים "70," – יימחקו.	
ביטול סעיף 70	3.		סעיף 70 לחוק העיקרי – בטל.	
תיקון סעיף 74	4.	בסעיף 74(ב) לחוק העיקרי, במקום "7א, 69ג עד 69יג ו-70" יבוא "7א ו-69ג עד 69יג".	
תיקון סעיף 74יג	5.	בסעיף 74יג לחוק העיקרי, המילים "לרבות מאסרו של החייב" – יימחקו.	

דברי הסבר
ההוראות בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז–1967, המאפשרות להטיל מאסר חייבים לשם אכיפת תשלום חובות במסגרת ההוצאה לפועל, בוטלו לתקופה של שנתיים, שהוארכה בשנה נוספת, למעט בנוגע לחוב בגין מזונות, בהוראת שעה שנכללה בתיקון מס' 29 לחוק ההוצאה לפועל, ואשר עתידה להסתיים ביום 16 במאי 2014. 
מאסר אזרחי בשל אי תשלום חוב מהווה פגיעה קשה בזכויות אדם. הליכי מאסר מהווים אמצעי גבייה לא לגיטימי, תוך הפעלת לחץ לא ראוי, במערכת משפט מתוקנת. כך, פעמים רבות האיום במאסר יוצר לחץ איום על החייב ומשפחתו, ועלול לגרור את החייב ללוות הלוואות נוספות (גם בשוק האפור), על מנת להיחלץ מאיום המאסר. 
מאסר חייבים גם מהווה צעד לא מידתי ביחס לתוצאה הרצויה. המטרה היא גביית חובותיו של החייב, והכנסת אדם למאסר, צעד המהווה פגיעה אנושה בזכויותיו, היא צעד עונשי בלבד, שלא תורם לגביית חובות מאדם שאינו יכול לשלמם. זאת, בניגוד לפעולות היורדות לנכסים, כמו עיקול נכסיו של חייב. 
ויודגש: בעולם המערבי נעשה שימוש מוגבל מאוד, אם בכלל, במאסר חייבים כאמצעי הוצאה לפועל של פסקי-דין אזרחיים (מחקר מרכז המחקר והמידע של הכנסת "מאסר חייבים בהוצאה לפועל" מיום 26.3.2007). 
מטרת הוראת השעה היתה לבחון את השפעת ביטול השימוש במאסר חייבים על היקף גביית החובות. על פי הדוחות הדו-שנתיים של הרשות לאכיפה וגבייה, בתקופה שנבדקה לא רק שלא חלה ירידה בגבייה, אלא שהגבייה עלתה, בין השאר בשל מבצעי גבייה של רשות האכיפה והגבייה. מהדוחות הללו עולה באופן ברור שיש דרכים אפקטיביות לגביית חובות ללא היזקקות למאסר החייבים הפוגעני, וארסנל הכלים שנוספו (ביניהם הטלת מגבלות על שימוש בכרטיס אשראי, מגבלות על חשבון הבנק, שלילת רישיון נהיגה, מניעת אחזקת דרכון וקבלת מידע מרשימת גורמים) על אמצעים קיימים (הכוללים עיקולים על חשבונות בנק, משכורת, כספים אצל צד ג', עיקול מטלטלין, עיקול רכב, עיקול מקרקעין, עיכוב יציאה מהארץ, הבאת החייב לחקירת בירור) מובילים למצב בו ביטול מאסר החייבים אינו מוביל לירידה בגבייה. זוהי הוכחה נוספת שמאסר חייבים אינו מידתי, הואיל ואינו האמצעי הפוגעני פחות. יצוין שהרשות לאכיפה וגבייה לא חיוותה בדוחות אלה דעה מפורשת בנוגע למידת הפגיעה של ביטול מאסר החייבים בהיקף הגבייה, הגם שהרשות היתה מעוניינת בארסנל כלים כמה שיותר רחב לצורכי גבייה. 

עוד יצוין שבהתאם לסעיף 82 לחוק העיקרי, אין בביטול מאסר חייבים לפי החוק העיקרי פגיעה בתחולת הוראות פקודת ביזיון בית משפט, המאפשרות לאסור בגין הפרה של הוראות הפקודה, בהתאם לכללים החלים בה. 
מחקרים חדשים מצביעים על כך שגם מהבחינה הכלכלית מאסר חייבים אינו משיג את מטרותיו. במחקרו של ד"ר אשר מאיר (מרכז טאוב, 2013) נמצאו ראיות רבות שמאסר חייבים פוגע ביעילות שוק האשראי, כאשר זה נמדד במונחים של עודף צרכן. ההסבר לכך הוא שעונשים מחמירים על אי-תשלום מרתיעים לווים לא אחראים מלקחת הלוואות מלכתחילה, ונותנים תמריץ לאלו שכן לוו לניהול כלכלי אחראי. בכך הם נוטים להוריד את שיעור חדלות הפירעון ואיתו את עלות האשראי. במונחים כלכליים, עקומת ההיצע נעה ימינה. אבל עונשים אלו מרתיעים גם כן לווים נורמטיבים שחוששים שיקלעו לקשיי החזר מחמת אילוצים שונים, דוגמת מחלה, אבטלה, גירושין וכדו'. צרכנים רבים נמנעים מלקחת הלוואה, ומאלו שכן לווים חלק נדרשים להתמודד בו זמנית עם אותו משבר שגרם לחדלות פירעון ועם הסנקציות המשפטיות שבעקבות חדלות הפירעון. במונחים כלכליים, עקומת הביקוש נעה שמאלה. נמצאו ראיות רבות שההשפעה של מאסר חייבים על ההיצע זניחה, ואילו השפעתו על הביקוש משמעותית. כלומר, תוצאות המחקר מצביעות על כך שהסבירות היא שמאסר חייבים פוגע ביעילות שוק האשראי.
בשל מכלול הטעמים המפורטים – הגנה על זכויות אדם, העובדה שיש דרכים אפקטיביות לגביית חובות ללא היזקקות למאסר החייבים הפוגעני והטעמים הכלכליים לעיל – מוצע לבטל את מאסר החייבים בהוצאה לפועל, למעט בחוב מזונות. 

---------------------------------
הוגשה ליו"ר הכנסת והסגנים
והונחה על שולחן הכנסת ביום
י"ד בשבט התשע"ד – 15.1.14