הכנסת השמונה-עשרה

הצעת חוק של  חברי הכנסת		אורי  אריאל
					יריב לוין
					יעקב כץ
					אילן גילאון
					אריה אלדד
					יצחק  וקנין
					נסים זאב
					שי חרמש
					שלמה מולה
					רוברט טיבייב
					יעקב אדרי
					עתניאל שנלר
					דב חנין
					מרינה סולודקין
					רוברט אילטוב
					ליה שמטוב
					חיים אמסלם
					אברהם מיכאלי
					משה (מוץ) מטלון
					דוד רותם
					דני דנון	
					אורי אורבך		
					פ/2716/18

הצעת חוק לתיקון פקודת המכרות (פעולות אסורות במכרה בלתי מורשה), התשע"א–2010
תיקון סעיף 3	1.	בפקודת המכרות (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 3, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא:	
		"(ב)	העתק מתעודת היתר, רישיון לחיפוש, זכות כרייה או חוזה חכירה לכרייה בתוקף על פי פקודה זו, יוצג במקום קבוע, נגיש ונראה לעין בשטח בו מבוצעת העבודה לפי התעודה או החוזה,לפי העניין."	
הוספת חלק ח'1	2.	אחרי סעיף 86 לחוק העיקרי יבוא:	
				"חלק ח'1
סמכויות פקחים	
		הסמכת פקחים 	86א.	(א)	השר יסמיך, מבין עובדי המדינה, פקחים, שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי פרק זה, כולן או חלקן.	
						(ב)	לא יוסמך פקח לפי הוראות סעיף זה, אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:	
							(1)	משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים ממועד פנייתו של השר אליה, כי היא אינה מתנגדת להסמכתו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי;	
							(2)	הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי פרק זה, כפי שהורה השר, בהסכמת השר לביטחון הפנים;	
							(3)	הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שהורה השר, בהסכמת השר לביטחון הפנים.	
		סמכויות פקח	86ב.	(א)	לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה, רשאי פקח –	
							(1)	לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;	
							(2)	לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך שיש בהם כדי להבטיח את ביצוע ההוראות לפי חוק זה או להקל על ביצוען; בפסקה זו, "מסמך" – לרבות פלט, כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה–1995‏;	
							(3)	להיכנס למקום, לרבות לכלי תחבורה כשהוא נייח, ובלבד שלא ייכנס –	
								(א)	למקום המשמש למגורים, אלא על פי צו של בית משפט;	
								(ב)	למקום המוחזק על ידי מערכת הביטחון, כל עוד מתבצעת באותו מקום פעילות מבצעית או פעילות עוינת כהגדרתן בס' 9ב(ג) לחוק המים, התשי"ט–1959.	
						(ב)	התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה, רשאי פקח –	
							(1)	לחקור כל אדם הקשור לעבירה כאמור, או שעשויות להיות לו ידיעות הנוגעות לעבירה כאמור; על חקירה לפי פסקה זו יחולו הוראות סעיפים 2 ו-3 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות), בשינויים המחויבים;	
							(2)	לתפוס כל חפץ הקשור לעבירה כאמור; על תפיסה לפי פסקה זו יחולו הוראות הפרק הרביעי לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ"ט–1969‏ (בסעיף זה – פקודת מעצר וחיפוש), בשינויים המחויבים;	
							(3)	לבקש מבית משפט צו חיפוש לפי סעיף 23 לפקודת מעצר וחיפוש, ולבצעו; על חיפוש לפי פסקה זו יחולו הוראות סעיפים 24(א)(1), 26 עד 28 ו-45 לפקודת מעצר וחיפוש, בשינויים המחויבים.	
						(ג)	סירב אדם להיענות לדרישת פקח, על פי סמכותו בהתאם להוראות סעיף זה, והיה חשש שיימלט או שזהותו אינה ידועה, רשאי הפקח לעכבו עד לבואו של שוטר, ויחולו על עיכוב כאמור הוראות סעיף 75(ב) ו-(ג) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו–1996‏, בשינויים המחויבים.	
						(ד)	לא יעשה פקח שימוש בסמכויותיו לפי סעיף זה לגבי מקום המוחזק על ידי מערכת הביטחון, אלא אם כן הוא בעל התאמה ביטחונית מתאימה לפי חוק שירות הביטחון הכללי, התשס"ב–1992, ככל שנדרשת התאמה כאמור לפי אותו חוק. 	
			86ג.	(א)	פקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי פרק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים תנאים אלה:	
							(1)	הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו, ולובש מדי פקח, בצבע ובצורה שהורה השר לעניין זה, ובלבד שהמדים כאמור אינם נחזים להיות מדי משטרה;	
							(2)	יש בידו תעודת פקח החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.	
						(ב)	חובת ההזדהות לפי סעיף קטן (א) לא תחול אם קיומה עלול לסכל את ביצוע הסמכות בידי הפקח או לגרום לפגיעה בביטחון הפקח או בביטחון אדם אחר."	
תיקון סעיף 111א	3.	בסעיף 111א לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "סעיף 111" יבוא "סעיפים 111, 111א1 או 111א2".	
הוספת סעיפים 111א1 ו-111א2	4.	אחרי סעיף 111א לחוק העיקרי יבוא:	
		"חובת המבצע פעולה בשטח מכרה	111א1.	(א)	לא יבצע אדם פעולה של מסחר, הובלה, טעינה או פריקה של תוצר כריה בשטח מכרה, אלא אם כן הציג בפניו מנהל המכרה היתרים או רישיונות תקפים להפעלת המכרה לפי פקודה זו ולפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח–1968 וקבלה הכוללת את הפרטים הכלולים בתוספת השישית. 	
						(ב)	העובר על הוראות סעיף זה ביודעין, דינו – מאסר שלוש שנים או קנס פי ארבעה מהקנס האמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין התשל""ז–1977; היה המבצע תאגיד – דינו כפל הקנס האמור.	
						(ג)	נעברה העבירה ברשלנות, דינו – מאסר שנה, או קנס פי ארבעה מהקנס האמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין היה המבצע תאגיד – דינו כפל הקנס האמור.	
		חובת מבצע פעולה מחוץ לשטח מכרה 	111א2.	(א)	לא יבצע אדם פעולה לעיבוד חומרים תוצרי כרייה מחוץ לשטח מכרה, אלא אם בדק ומצא כי החומרים הושגו כדין; לעניין זה, "פעולה לעיבוד" – לרבות עיבוד במגרסה, במנסרה או במפעל אבן.	
						(ב)	העובר על הוראות סעיף זה, דינו – מאסר שישה חודשים, או קנס פי ארבעה מהקנס האמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין; היה המבצע תאגיד – דינו כפל הקנס האמור."	
הוספת תוספת שישית	5.	אחרי התוספת החמישית לחוק העיקרי יבוא:	
		"תוספת שישית	
		(סעיף 111א1(א))	
		קבלה למבצע פעולה	
		(1)	סוג ושם המכרה;	
		(2)	סוג החומר המועבר;	
		(3)	כמות החומר המועבר;	
		(4)	מועד העברת החומר, הכולל תאריך ושעה;	
		(5)	שם מזמין החומר."	
תחילה והוראות מעבר	6.	(א)	תחילתו של חוק זה ביום _____. *
	
		(ב)	שר התשתיות הלאומיות, יקבע, עד ליום תחילתו של חוק זה, תוכנית ומועדי הכשרה הנדרשים לפקחים לפי חלק ח'1, כנוסחו בחוק זה.	

דברי הסבר
תופעת הכרייה הבלתי חוקית הוכרה כבר בדו"ח מבקר המדינה כ"מכת מדינה". בין היתר, נכתב בדו"ח המבקר (דו"ח ביקורת על משרד החקלאות ופיתוח הכפר – כרייה בקרקע חקלאית, מאי 2006):
"הועלה, כי בארץ כולה רווחת כרייה בקרקע חקלאית בידי חקלאים או קבלנים מטעמם בהיקף של מיליוני מ"ק לשנה, והיא נמכרת לצרכים שונים (חממות, מילוי באדמה גננית, ייצור שיש, שימושים תעשייתיים וחומר מילוי ומצעים למבנים ולכבישים). זאת, בלי שעבודות אלה הותרו כדין"  .
הצעת החוק מטילה אחריות לא רק על בעל המכרה, אלא גם על אדם המבצע פעולת מסחר, הובלה, טעינה או פריקה של כל חומר בשטח בו מתבצעת פעולת כרייה, מבלי שברר ובחן באופן סביר כי החוצב או הכורה פועל על פי רשיון לפי פקודת המכרות, 1925. כמו כן, קובעת הצעת החוק כי על מבצע אחת הפעולות הנ"ל לקבל מבעל המכרה העתק מרישיון המכרה, על-מנת שיוכל להציגו בפני גורמי הפיקוח והאכיפה, שפעילותם והכשרתם מוסדרות בהצעת החוק, לכשיידרש לכך. הוראה זו באה על-מנת לאפשר לגורמי האכיפה לפקח באופן יעיל על מובילי החומרים תוצרי הכרייה, כשהם כבר מחוץ לשטח המכרה, בדרכם אל מפעלי העיבוד או אל צרכני החומרים. 
הצעת החוק יוצרת דירוג בחומרת המעשים:ראשית, ככל שהגורם המוביל, המעבד, הסוחר וכד', הינו בעל קשר ישיר וקרוב יותר למכרה הבלתי-חוקי, כך אחריותו גדולה ונרחבת יותר. שנית, מכיוון שככל שגורם מסחרי מאוגד משתתף בפעילות, ועל כן הנזקים מפעילותו עלולים להיות בהיקפים נרחבים יותר, העונש שיוטל עליו הוא כפל העונש שיוטל על מי שאינו תאגיד. כמו כן, מטילה הצעת החוק אחריות אישית על נושאי המשרה בתאגיד זה. מטרתה של הצעת החוק הינה לייצר הרתעה אפקטיבית יותר על מעגל העוסקים בתחום,שתוביל לצמצום התופעה. במקביל היא תסייע לשפר באופן ניכר את עדכון וחידוש התעודות והרישיונות הנדרשים לכרייה, וכן תחייב את הצגתם לסוחרים ולמובילים.
הרקע לכתיבתה של הצעת חוק זו, הינה השלכותיה הממשיות כלפי העתיד, הקרוב והרחוק. הנזקים הנגרמים לסביבה מדי יום הינם חמורים ונרחבים, כשהיכולת להשיב את המצב לקדמותו נעדרת לחלוטין. על כן, נכתבה הצעת חוק זו, מתוך הכרה כי בארצנו קיימים מחצבים ומשאבי טבע ייחודיים, המהווים בתי גידול עשירים למגוון מינים מן החי ומן הצומח, שכמותם מוגבלת, ועלינו לעשות כל אשר לאל ידנו על-מנת לשמרם. כמו כן, מאחר ומדינת ישראל מהווה נקודת מפגש בין שלוש יבשות – אירופה, אסיה ואפריקה, הרי שכל פגיעה בשטחים הללו פוגעת פגיעה בל תשוער במארג אקולוגי שלם ובמגוון מינים. סברנו כי ההסדר החוקי המוצע בחקיקה זו, יסייע להרחבת המודעות של כלל הנוגעים לתחום זה, וכן להרתעתם מפני פגיעה כה חמורה במארגים האקולוגים ובאוצרות הטבע הייחודיים של מדינת ישראל.

---------------------------------
הוגשה ליו"ר הכנסת והסגנים
והונחה על שולחן הכנסת ביום
ח' בכסלו התשע"א – 15.11.10