מס' פנימי: 477720
הכנסת התשע-עשרה

יוזם:           חבר הכנסת	יריב לוין
	
				פ/275/19			

הצעת חוק זכויות התורמים למדינה, התשע"ג–2013 
מטרת החוק	1.	חוק זה נועד להבטיח כי מי שתורם למדינה, יקבל את הזכויות המגיעות לו.	
הגדרות	2.	בחוק זה – 	
		"בן משפחה של חייל שנספה במערכה" – כהגדרתו בחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש"י–1950, לרבות מי שחדל להיחשב כבן משפחה של חייל שנספה במערכה, רק בשל גילו;	
		"בן משפחה של נכה" – בן או בת של נכה שנקבעה לו לפי חוק הנכים (תגמולים ושיקום) דרגת נכות בשיעור של 50% לפחות;  	
		"גוף ציבורי" – המדינה, משרד ממשלתי, גוף שהוקם בחוק, מנהל מקרקעי ישראל, הקרן הקיימת לישראל או רשות מקומית; 	
		"חוק הנכים (תגמולים ושיקום)" – חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי"ט–1959 [נוסח משולב];	
		"חייל משוחרר" – כהגדרתו בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד–1994; 	
		"מוסד להשכלה גבוהה" – מוסד להשכלה גבוהה שהוכר או שקיבל היתר לפי חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח–1958; 	
		"נכה" – כהגדרתו בחוק הנכים (תגמולים ושיקום);	
		"תורם למדינה" –  חייל משוחרר, נכה, בן משפחה של נכה, בן משפחה של חייל שנספה במערכה.	
העדפה מותרת	3.	על אף האמור בכל דין, מתן העדפה לאדם בשל היותו תורם למדינה, לרבות העדפה בקבלה לעבודה, בתנאי שכר, במתן שירות ובהזמנת שירות, לא תיחשב כהפליה אסורה;	
העדפה במעונות סטודנטים במוסד להשכלה גבוהה	4.	מוסד להשכלה גבוהה יעניק לתורם למדינה עדיפות בקבלת דיור במעונות השייכים לו או המנוהלים על ידו או על ידי מי מטעמו. 	
העדפה בהקצאת קרקעות	5.	(א)	נערך על ידי גוף ציבורי מכרז להקצאת מקרקעין למטרת מגורים, יהא תורם למדינה זכאי לעדיפות בקבלת המקרקעין; היתה ההקצאה בדרך של מכרז למרבה במחיר – יראו, לצורך קביעת הזוכה במכרז, את הצעתו של תורם למדינה כגבוהה ב-20 אחוזים מהסכום שננקב על ידו בהצעתו, ובלבד שהסכום שישולם על ידו אם ייקבע כזוכה במכרז לא יפחת מהסכום הגבוה ביותר שהוצע במכרז; זכה תורם למדינה במכרז אך נדרש לשלם יותר מכפי הצעתו בהתאם לאמור בסעיף קטן זה, יהא רשאי לוותר על זכייתו בתוך 14 ימים מקבלת הודעת הזכייה, ובמקרה כאמור יהא זכאי לקבל בחזרה כל ערבות שהופקדה על ידו לשם קיום הצעתו.	
		(ב)	הקצה גוף ציבורי קרקעות כאמור בסעיף קטן (א) לאוכלוסייה ייעודית – יקצה באותה שנת כספים קרקעות בהיקף זהה לטובת אוכלוסיית התורמים למדינה; בסעיף זה, "אוכלוסייה ייעודית" –  אוכלוסייה אשר בשל מאפייניה הייחודיים הוקצו לה קרקעות על ידי גוף ציבורי.  	
תיקון חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה	6.	בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח–1988, בסעיף 2, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא:
	
		"(ד)	אין רואים הפליה לפי סעיף זה בעת מתן העדפה לתורם למדינה, לפי חוק זכויות התורמים למדינה, התשע"ג–2013.".	
תיקון חוק שירות המדינה (מינויים) 	7.			בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט–1959, בסעיף 15א – 	
		(1)	בסעיף קטן (א), אחרי "נולדו באתיופיה" יבוא "ובלבד שהם תורמים למדינה כמשמעותם בחוק זכויות התורמים למדינה, התשע"ג–2013";	
		(2)	אחרי סעיף קטן (א) יבוא:	
			"(א1)	תינתן עדיפות ראשונה בקבלה לכל משרה בשירות המדינה, למי שהוא תורם למדינה כהגדרתו בחוק זכויות התורמים למדינה, התשע"ג–2013.";	
		(3)	בסעיף קטן (ב), אחרי "בהתאם ליעדים שתקבע" יבוא "ובכפוף למתן עדיפות ראשונה למי שהוא תורם למדינה כמשמעותו בחוק זכויות התורמים למדינה, התשע"ג–2013,".	
ביצוע ותקנות	8. 	שר הביטחון ממונה על ביצועו של חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.	
דברי הסבר
מטרת חוק זה היא להבטיח כי מי שתורם למדינה – יקבל את הזכויות המגיעות לו. 
מדינת ישראל מצויה במאבק קיומי מתמיד, אשר כל אזרחיה אמורים ליטול בו חלק ולסייע בהגנת המדינה ובחיזוקה. אולם, זה שנים ארוכות מתקיים חוסר שוויון הולך וגדל בנשיאה בנטל ההגנה על המדינה ובתרומה לה, כאשר יש מי שנמנעים במכוון מליטול חלק במאבק זה ומגלים חוסר נאמנות למדינה וחוסר מחויבות להגן על עצם קיומה. 
בצד מציאות חמורה זו, התקדש במדינת ישראל עקרון שוויון הזכויות האבסולוטי, תוך שבשורה של דברי חקיקה עוגנו הוראות המונעות מתן העדפה כלשהי למי ששרתו את המדינה והקריבו למענה. יתרה מכך, כיום אף מחייבות הוראות חוק שונות ליתן העדפה, מתקנת כביכול, לאוכלוסיות שאינן לוקחות חלק במאבק על הגנת המדינה ואינן תורמות לה את תרומתן המתחייבת, תוך העדפת עקרון שוויון זכויות אבסולוטי המבטא הפליה פסולה ובלתי צודקת של מי שאינם תורמים למדינה, על פני עקרון שוויון ריאלי, הלוקח בחשבון גם את תרומתו של אדם למדינה.
עקרון השוויון האבסולוטי וההעדפה, המתקנת כביכול, לאוכלוסיות שאינן תורמות למדינה הביאו למצב אבסורדי שבו צעירים שאינם משרתים בצבא מגיעים למוסדות להשכלה גבוהה בגיל 18, נהנים מהעדפה במעונות, מסיימים את התואר הראשון בגיל 21 ואף נהנים לאחר מכן בהעדפה בקבלה לעבודה. בה בעת, מי שמשרתים בצבא או בשירות הלאומי, מגיעים למוסדות להשכלה גבוהה בגיל מאוחר וללא אמצעים כספיים, נאלצים לשכור דירות במחיר גבוה בהיעדר מקום במעונות הסטודנטים, ולאחר מכן מוצאים את עצמם אף מופלים לרעה בקבלה לעבודה בשירות המדינה. 
הצעת חוק זו נועדה לעגן בחקיקה עקרון שוויון ריאלי המבטא שוויון אמיתי, במסגרתו מוענקות זכויות למי שממלאים חובות, וניתנת הכרה הולמת למי שתרמו למדינה ופעלו להגנתה ולחיזוקה. 
החוק המוצע מעניק מעמד מיוחד של "תורם למדינה" למי ששירת בשירות צבאי או לאומי, ולמי  שהינו בן משפחתו של אדם שמסר את נפשו על הגנת המדינה או שהוכר כנכה כתוצאה מפגיעה במהלך שירותו.  
על פי החוק המוצע, מתן העדפה לאדם בשל היותו תורם למדינה, לרבות העדפה בקבלה לעבודה, בתנאי שכר, במתן שירות ובהזמנת שירות, לא תיחשב כהפליה אסורה. כן תוענק עדיפות לתורם למדינה בקבלה למעונות סטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה ובהקצאת קרקעות למגורים. החוק המוצע כולל גם תיקונים עקיפים בחוקים אחרים שתכליתם להגשים את מטרת הצעת חוק זו, ובהם התניית ההעדפה בקבלה לעבודה בשירות המדינה הניתנת כיום לאוכלוסיות שונות דוגמת אוכלוסיות המיעוטים, בכך שהמבקש להתקבל לעבודה תרם את תרומתו למדינה והינו תורם למדינה כמשמעותו בהצעת חוק זו. 
הצעת חוק זהה הונחה על שולחן הכנסת השמונה-עשרה על ידי חברי הכנסת יריב לוין ומשה (מוץ) מטלון (פ/1437/18).

---------------------------------
הוגשה ליו"ר הכנסת והסגנים
והונחה על שולחן הכנסת ביום
ב' בניסן התשע"ג – 13.3.13