מס' פנימי: 477809
הכנסת התשע-עשרה

יוזם:           חבר הכנסת	יריב לוין
	
				פ/693/19			

הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון – בחירת נשיא בית המשפט העליון והמשנה לנשיא בית המשפט העליון בידי הכנסת)

הוספת סעיף 4א	1. 	בחוק-יסוד: השפיטה, אחרי סעיף 4 יבוא:	
		"מינוי נשיא בית המשפט העליון	4א. 	(א)	נשיא בית המשפט העליון יתמנה בידי נשיא המדינה לפי בחירה של מליאת הכנסת. 	
						(ב)	מליאת הכנסת רשאית לבחור נשיא בית המשפט העליון שלא התמנה כשופט לפי סעיף 4 כפי שייקבע בחוק."	
תיקון חוק בתי המשפט	2.	בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ"ד–1984, במקום סעיף 8 יבוא:	
		מינוי נשיא בית המשפט העליון	8.	(א)	נשיא בית המשפט העליון נבחר על ידי הכנסת לתקופה של חמש שנים, ולא ניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת. 	
						(ב)	מועמד לכהונת נשיא בית המשפט העליון יהיה שופט בית המשפט העליון בעל ותק של שלוש שנים לפחות כשופט בבית המשפט העליון.  	
						(ג)	לא יתמנה לנשיא בית המשפט העליון מי שאמור לצאת לקצבה לפי הוראות סעיף 13(א)(1) בתוך שלוש שנים מיום הגשת המועמדות. 	
						(ד)	נשיא בית המשפט העליון אשר סיים את כהונתו יפרוש מכס השיפוט.	
						(ה)	חדל נשיא בית המשפט העליון מכהונתו או שכהונתו עתידה להסתיים בתוך פרק זמן שלא יעלה על ארבעה חודשים, יודיע יושב ראש הכנסת במליאת הכנסת את המועד בו תתקיים בחירת נשיא בית המשפט העליון, וכן יודיע במליאת הכנסת את המועד האחרון בו ניתן יהיה להגיש מועמדות לתפקיד, ובלבד שפרק הזמן להגשת המועמדות לא יפחת משבועיים ימים ממועד הודעת  יושב ראש הכנסת. 	
						(ו)	הצעת מועמד תיעשה בכתב ותוגש לידי יושב ראש הכנסת  בחתימת עשרה חברי כנסת לפחות; חזרו בהם מחתימתם אחד או יותר מחברי הכנסת שחתמו על הצעת המועמדות, לא יהא בכך כדי לפגוע בהצעה, אלא אם חזרו בהם כל המציעים מחתימתם.   	
						(ז)	בתום המועד להגשת המועמדים יפנה יושב ראש הכנסת למועמדים על מנת לקבל את הסכמתם להיות מועמדים לתפקיד.   	
						(ח)	היה מספר המועמדים שהוגשו ליושב ראש הכנסת ונתנו את הסכמתם להיות מועמדים נמוך משניים, יציג יושב ראש הכנסת מועמדים נוספים אשר נתנו את הסכמתם להיות מועמדים, באופן שמספר המועמדים שיובאו לבחירה לא יפחת משניים; יושב ראש הכנסת רשאי להציע מועמד העונה על תנאי הכשירות הקבועים בסעיפים קטנים (ב) ו-(ג), ואולם על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו-(ג), יושב ראש הכנסת יהא רשאי להציע מועמד העונה לאחד מתנאי הכשירות הבאים בלבד:	
							(1)	מי שכיהן במשך תקופה של חמש שנים כנשיא בית משפט מחוזי טרם מועד הגשת המועמדות;	
							(2)	משפטן בעל תואר שלישי במשפטים, אשר רשום בפנקס חברי לשכת עורכי הדין לא פחות מ-35 שנים טרם מועד הגשת המועמדות.  	
						(ט)	בחירת נשיא בית המשפט העליון תיעשה במליאת הכנסת בישיבה שתיוחד לעניין זה בלבד, בהצבעה חשאית, ובסיבוב בחירה אחד. המועמד שקיבל את רוב הקולות של חברי הכנסת המשתתפים בהצבעה הוא הנבחר. זכו שני מועמדים או יותר במספר שווה של קולות שהינו מספר הקולות הרב ביותר שניתן למועמד בהצבעה, תיערכנה ביניהם בחירות חוזרות בישיבה מיוחדת של הכנסת שתכונס בשבוע שלאחר המועד בו התקיימה ההצבעה הראשונה. הכנסת תקיים מספר סבבי הצבעה ככל שיידרש עד שתתקבל הכרעה לטובת אחד המועמדים.	
						(י)	חדל נשיא בית המשפט העליון מכהונתו במהלך פגרת הכנסת, יכנס יושב ראש הכנסת את מליאת הכנסת לצורך הודעה על מועד בחירת נשיא בית המשפט העליון; נפל מועד בחירת נשיא בית המשפט העליון במהלך פגרת הכנסת, יכנס יושב ראש הכנסת את מליאת הכנסת לצורך ישיבות מיוחדות ככל שיידרש לבחירת הנשיא כאמור בסעיף קטן (ט).	
						(יא)	נשיא בית המשפט העליון יכהן בתפקידו עד תום תקופת הכהונה הקבועה בסעיף קטן (ב) או עד הגיעו לגיל פרישה כקבוע בחוק, על פי המוקדם מביניהם. 	
		מינוי המשנה לנשיא בית המשפט העליון     	8א.	(א)	המשנה לנשיא בית המשפט העליון נבחר על ידי הכנסת לתקופה של חמש שנים, ולא ניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת.	
						(ב)	מועמד לכהונה כמשנה לנשיא בית המשפט העליון יהיה שופט בית המשפט העליון בעל ותק של שנתיים לפחות כשופט בבית המשפט העליון.  	
						(ג)	בחירת המשנה לנשיא בית המשפט העליון תהיה בדרך הקבועה בסעיף 8(ה), (ו), (ז) ו-(ט).	
						(ד)	התקיימו בחירות לתפקיד נשיא בית המשפט העליון והמשנה לנשיא בית המשפט העליון באותו מועד, לא יהא מועמד רשאי להתמודד על שני התפקידים.   	
						(ה)	משנה לנשיא בית המשפט העליון אשר סיים את כהונתו וטרם הגיע לגיל פרישה ישוב לכהן כשופט בבית המשפט העליון, ויהא רשאי להתמודד לכהונת נשיא בית המשפט העליון בהתאם להוראות סעיף 8(ג)."	

דברי הסבר
מטרת הצעת תיקון זה לחוק היא להסדיר בחקיקה ראשית את הליך בחירתם של נשיא בית המשפט העליון ושל המשנה לנשיא. סעיף 23(3) לחוק-יסוד: השפיטה קובע כי דרכי מינוי נשיא בית המשפט העליון וכן המשנה לנשיא, ייקבעו בחוק. 
סעיף 8 הקבוע בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ"ד–1984 (להלן – החוק), קובע כיום כי נשיא בית המשפט העליון והמשנה לנשיא יתמנו לפי הוראות סעיף 4(א) לחוק-יסוד: השפיטה מקרב שופטי בית המשפט העליון לתקופה שלא תעלה על שבע שנים ובלבד שהם יוכלו לכהן בתפקיד לפחות שלוש שנים טרם יציאתם לקצבה. למעשה הליך המינוי לתפקידים חשובים אלה אינו מוסדר באופן מובנה בחוק, ונוצר נוהג לפיו העניין נותר בתחום סמכות הוועדה לבחירת שופטים. הוועדה, הלכה למעשה, איננה מפעילה שיקול דעת בשאלת מינויים אלה, אלא ממנה באופן טכני ואוטומטי את הנשיא ומשנהו לפי ותק הכהונה על כס השיפוט בבית המשפט העליון (שיטה הידועה בכינויה "שיטת הסניוריטי").
 ספק רב אם נוהג זה עומד בדרישות חוק-יסוד: השפיטה והחוק, משום שהשיטה הנוכחית איננה עומדת בדרישות הדין המחייב הפעלת שיקול דעת ובחינת ההתאמה לתפקיד, מאחר וברי כי לא קיים בהכרח קשר בין ותק לבין התאמה. מצב דברים זה יוצר חוסר סבירות מוחלטת במינויים של נשיא בית המשפט העליון ומשנהו.
ראוי להוסיף, כי במדינות שונות בעולם, נשיא בית המשפט העליון נבחר בהליך פוליטי-דמוקרטי, על ידי בית הנבחרים באותה מדינה. הסדר דומה לזה הנוהג כעת במדינת ישראל, בו נבחר נשיא בית המשפט העליון על-ידי השופטים עצמם, קיים בדנמרק בלבד. (ראו: "מסמך רקע בנושא מינוי נשיא בית-משפט עליון – סקירה משווה", שהוגש לחבר הכנסת גלעד ארדן ביום י"ב באייר התשס"ג (14 במאי 2003) על ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת).
בימים אלה הצורך בהסדרת הליך ראוי לבחירת נשיא בית המשפט העליון ומשנהו, הפך נחוץ אף יותר. זאת, מאחר שאמון הציבור במערכת המשפט, ובעיקר בבית המשפט העליון, הולך ויורד. בהיות נשיא בית המשפט העליון ומשנהו גורמים בעלי השפעה ומשמעות רבה במדינה, מניהול סדרי הדין בבית המשפט העליון ועד הטמעת מדיניות ורוח שיפוטית, ראוי כי ייבחרו בהליך מיוחד ודמוקרטי ככל הניתן, ויוחלפו בכל פרק זמן קבוע. במרבית הדמוקרטיות בעולם נהוגה שיטת בחירת שופטים המשקפת באופן נאמן יותר את רצון הציבור והשקפותיו, בין בדרך של בחירה ישירה על ידי הציבור ובין בדרך של בחירה באמצעות הרשות המבצעת והרשות המחוקקת ואילו בישראל כלל השופטים מתמנים על ידי הוועדה למינוי שופטים בהתאם להוראות סעיף 4(א) לחוק-יסוד: השפיטה. 
ההסדר המוצע בא לאזן את משקל היתר ויוצא הדופן שניתן לשופטי בית המשפט העליון בהליכי מינוי השופטים בוועדה למינוי שופטים שכן לשופטי בית המשפט העליון ייצוג רב יותר בוועדה למינוי שופטים מאשר לגורמים האחרים המיוצגים בה,, והוראת החוק מונעת ביצוע מינויים לבית המשפט העליון ללא רוב של שבעה חברים, דבר המעניק לשופטי בית המשפט העליון זכות וטו ביחס לכל מינוי. 
לפיכך מוצע להעביר את הליכי בחירת נשיא בית המשפט העליון ומשנהו לכנסת, בדומה לאופן שבו נבחרים בעלי תפקידים אחרים דוגמת נשיא המדינה ומבקר המדינה. דרך מינוי זו תבטיח מתן ביטוי הולם להשקפות הרווחות בציבור ותחזק את כוחה של הכנסת מול הרשות השופטת, באופן שישפר את האיזון בין הרשויות השונות, איזון אשר נפגע כתוצאה מהיחלשות הכנסת ומגישתם של חלק מראשי מערכת המשפט שבאה לידי ביטוי בטשטוש קו הפרדת הרשויות ובפלישה מתמשכת של הרשות השופטת לתחומיהן של הרשות המחוקקת והמבצעת. 
כמו כן, מתקנת הצעת חוק זו את המצב הקיים לפיו מתמנה נשיא בית המשפט העליון עד לגיל פרישתו. על מנת להגביר את אמון הציבור במערכת המשפט באמצעות יישומם של כללי מנהל תקין, וכן על מנת לעודד פלורליזם מחשבתי וריבוי דעות בבית המשפט העליון, מוצע בזאת כי נשיא בית המשפט העליון ומשנהו יתמנו לתקופת כהונה קצובה של חמש שנים בלבד. 
עוד מוצע כי בנוסף למועמדים מקרב שופטי בית המשפט העליון, יושב ראש הכנסת יוכל להציע מועמדים לתפקיד נשיא בית המשפט העליון שאינם מכהנים כשופטי בית המשפט העליון, ובלבד שעומדים בתנאי כשירות מסוימים. מתן סמכות זו ליושב ראש הכנסת מחייבת תיקון בחוק-יסוד: השפיטה, שכן בדרך זו ניתן למנות משפטן שאיננו שופט לשופט בית המשפט העליון ולנשיא בית המשפט העליון על פי בחירת הכנסת. 
הצעת חוק זו גובשה ביוזמה משותפת עם הפורום המשפטי למען ארץ ישראל. 
הצעת חוק דומה בעיקרה הונחה על שולחן הכנסת השבע-עשרה על ידי חבר הכנסת דוד טל (פ/88/17). 
הצעת חוק זהה הונחה על שולחן הכנסת השמונה-עשרה על ידי חבר הכנסת יריב לוין (פ/3071/18). 

---------------------------------
הוגשה ליו"ר הכנסת והסגנים
והונחה על שולחן הכנסת ביום
ב' בניסן התשע"ג – 13.3.13